En la pretensió d’aconseguir la plena realització dels drets humans declarats ara fa 75 anys per les Nacions Unides, es dona per entès que aquests són uns principis compartits universalment i, per tant, que s’haurien de poder aplicar més enllà del context socio-polític de cadascun dels 195 països que han ratificat aquesta declaració.
El filòsof i politòleg Fernando Vallespín va alertar, però, aquest dimarts a Mataró que aquesta premissa és incorrecte en la mesura que hi ha cultures on, per exemple, el valor de la comunitat passa per davant de l’individu, posant en dubte de quina manera es poden conjugar els drets d’uns i altres. Precisament, Vallespín intervenia en l’acte central dels vint anys de la revista Valors sota el títol Podem predicar la universalitat dels drets humans?.
“Segueixen vulnerant-se els drets humans arreu del món i moltes vegades es fa justificant-ho en què, per algunes cultures determinades, el que nosaltres anomenem drets humans en aquests països no regeix. Això ens porta a plantejar-nos què entenem per drets humans i quins drets humans són aplicables arreu”, va començar dient Vallespín que, de totes maneres, ja va avançar que la resposta final a la pregunta de la seva conferència seria que sí.
Entre els aspectes que Vallespín va tocar durant la seva dissertació, el catedràtic de Ciència Política i de l’Administració de la Universidad Autónoma de Madrid va plantejar els problemes que comporta la doble moral dels estats promotors de la Declaració Universal dels Drets Humans amb la seva praxi diària. “Per què es pot torturar a Guantánamo quan està prohibit als Estats Units? Això és una hipocresia”, va esgrimir a mode d’exemple respecte la dobla vara de mesurar que molts països occidentals practiquen respecte els drets humans i que enerva els països del denominat Sud Global.
L’encarregat d’introduir l’acte va ser David Bote, alcalde de Mataró, ciutat on Valors té la seu des dels principis de la publicació. “No només es tracta de generar valor, sinó d’orientar-lo cap al bé comú. I la revista Valors n’és un clar exemple”, va assegurar, rendint homenatge a la publicació per la seva trajectòria i vocació de projectar la ciutat cap enfora. Per part de la Generalitat va intervenir el director general de mitjans, Jordi del Río, al qual va reclamar com a imprescindible el dret a la felicitat i va assegurar que Valors ha comptat i comptarà amb el suport del govern autonòmic. També va assistir a l’acte, en repressentació de la Diputació de Barcelona, el diputat d’Acció Climàtica, Xesco Gomar.
L’essència encara és la mateixa
Els codirectors de la publicació, Maria Coll i Joan Salicrú, van destacar en el seu discurs, vint anys després de la presentació una tarda de gener del 2004 a la biblioteca Pompeu Fabra de Mataró, que “l’essència de la revista Valors encara és la mateixa. El projecte continua sent una família. Ara, però, molt més nombrosa”. “Les paraules no tenen sentit si no arriben a un destinatari i això és el que procurem; arribar a tothom i fer-ho de forma assequible. I, com que portem de subtítol ‘Filosofia de l’actualitat’, a Valors ens fem més preguntes que respostes”, van subratllar.
Per part del consell assessor de la revista, que integren destacats filòsofs i pensadors catalans, va intervenir Maria Rosa Buxarrais, catedràtica del Departament de Teoria i Història de l’Educació de la Universitat de Barcelona. “Estem en una convergència d’ideals i de valors que són fonamentals per crear una societat equitativa. Nosaltres avui renovem el compromís amb els valors de l’equiitat, la unitat i solidaritat”, va apuntar fent un retrat de la situació actual al món occidental.
El símbol d’una flor
La part més artística de l’acte va consistir en la lectura del conte La flor de la llibertat, de Nadia Ghulam i Helena Cots, publicat en el número dels vint anys, a càrrec de Borja Castellet, membre de Vivim del Cuentu, grup amb el qual Valors col·labora des de fa més de deu anys. Acompanyat de les les il·lustracions de Raúl Campuzano.
L’acte de celebració dels vint anys de la revista Valors, presentat per la presentadora del Valors a l’Alça Laura Cera i en el qual van assistir 150 persones, comptava amb el suport del Departament de Presidència de la Generalitat i del parc tecnològic TecnoCampus i la col·laboració de la floristeria La Mata.